Philologia je naučno-stručni časopis koji su pokrenuli nastavnici i saradnici Filološkog fakulteta Univerziteta u Beogradu. Cilj časopisa jeste da podstiče teorijski i empirijski istraživački rad u domenu nauke o jeziku i književnosti, kulturnih studija kao i srodnih naučnih disciplina. Radovi objavljeni u časopisu prošli su postupak dvostrukog, anonimnog recenziranja. U časopisu se objavljuju radovi na engleskom, francuskom, nemačkom, ruskom, italijanskom, španskom, srpskom jeziku. Časopis izlazi jedanput godišnje i indeksira se u bazama DOAJ, EBSCO, ERIH PLUS, MIAR i MLA Bibliography. Časopis nosi kategoriju M52 (časopis nacionalnog značaja). Poziv za prijem radova otvoren je tokom cele godine.
Sva prava zadržana (c) 2024 Philologia https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Robert Lecker (ed.), Do You Want to Be Happy and Write?: Critical Essays on Michael Ondaatje. Quebec: McGill-Queen’s University Press, 2023, pp. 488.
La réception des romans d’Elsa Triolet dans l’hebdomadaire Les Lettres françaises (1957-1968)
Књижевно уметнички часопис Француска књижевност у свом дугом постојању објављивао је и књижевну критику. Пажња је изразито била усмерена и на дела аутора и ауторки који су овај часопис стварали и у њему објављивали своје текстове. Зато ћемо ми у нашем раду представити рецепцију романа ауторке Елзе Триоле у овом часопису између 1957–1968 односно од објављивања њеног култног романа Le Monument (1957) Споменик који је прекретница у њеном раду и политичкој мисли па све до њених последњих текстова које је ова ауторка објавила пред смрт. Показаћемо да су књижевни критичари били заинтересовани за дела Елзе Триоле, да су их ценили и различито интерпретирали, да су у њеним текстовима видели одређену уметничку непролазну вредност. Представићемо такође и начин на који су романи ове ауторке интерпретирани у датом историјском и политичком контексту. Објаснићемо које теме из њених текстова су критичарима биле занимљиве за анализу и напослетку важност ових текстова за епоху у којој су настали и за савремене, данашње, читаоце.
The Mannequin as an Active Agent: Decentered Subjectivity in Ian McEwan’s “Dead as They Come”
Priča Ijana Makjuana „Mrtva koliko to može biti“ besprekorno oslikava aktivan i prkosan objekat, izmeštajući subjekta iz centra, čime otvara put za razgradnju antropocentrizma. Iako je ova kratka priča ispitivana iz perspektive orijentisane ka subjektu, kritičari nisu posvetili mnogo pažnje njenim aspektima orijentisanim ka objektu. Stoga će ovaj rad, oslanjajući se na terminologiju objektno orijentisane ontologije (OOO), pokušati da analizira lutkinu subverzivnu i neposlušnu prirodu, koja prkosi antropocentričnom poretku i stvarnosti. Teorije iz oblasti OOO Grejama Harmana i Bila Brauna činiće teorijsku potporu ovog rada. Biće izneta tvrdnja da se antropocentrična dominacija postepeno urušava kako glavna oruđa koje antropos ima na raspolaganju, konkretno jezik i davanje imena, ne uspevaju da mu pomognu da kontroliše i poseduje ono neljudsko. Krajnji, fatalni udarac mu se zadaje kada izgubi razum i moć rasuđivanja, čime iz subjektivnosti propada u ambis ludila i bezumlja, što označava potpuno uništenje antropocentrizma.
Princip ili Ferdinand? Mori Ogai o početku Prvog svetskog rata
Cilj ovog rada je da predstavi novu interpretaciju pesme „Jedan čovek“ japanskog pisca Morija Ogaija (1862-1922), koja za temu ima ubistvo Franca Ferdinanda koje je počinio Gavrilo Princip i početak Prvog svetskog rata. Ova pesma tumačena je kao Ogaijevo neodobravanje Principovog postupka. Međutim, bližom analizom Ogaijevih aluzija došli smo do zaključka da Ogai ne iskazuje neodobravanje prema Principu, već prema Francu Ferdinandu. Ovaj rad iznosi tezu da se ova pesma ima tumačiti u okviru Ogaijevog „otklona od Evrope“ u stvaralaštvu, te da se taj otklon desio upravo kao posledica Prvog svetskog rata. U isto vreme, ovaj rad pokazuje značaj izučavanja Ogaijevog stvaralaštva na klasičnom kineskom jeziku, koje je do sada skoro zanemarivano, i ukazuje da nam na činjenicu da uvid u ovaj deo njegovog stvaralaštva može pružiti nove podatke tamo gde njegova dela na vernakularnom japanskom jeziku to ne čine.
Logoreja u pesničkoj zbirci Branislava Petrovića Moć govora
U medicinskoj terminologiji reč „logoreja” označava poremećaj preteranog i nekontrolisanog pričanja, dok se u svakodnevnom govoru često koristi kao sinonim za raspričanost ili brbljanje. U ovom radu pokušaćemo da naznačimo kakvo značenje logoreički princip dobija u prvoj pesničkoj zbirci Branislava Petrovića. S obzirom na to da je termin nastao od antičkih reči koje u doslovnom prevodu znače „tok reči”, utvrdićemo privileguje li Petrović poziciju pesnika služeći se načelom logoreje. Autor oblikuje pesnički govor kao slobodni asocijativni verbalni tok, uz brojne neologizme i ponavljanja, formirajući začudne morfosintaksičke konstrukcije, pri čemu je formalna inventivnost praćena brojnim metalirskim i metajezičkim pretpostavkama. Pesnik i samo govorenje posmatra kao čin čiste kreacije; ne peva se nužno i isključivo o književnosti kao umetnosti reči već o ekskluzivno ljudskoj moći verbalnog izražavanja, moći govora, koja biva slavljena upravo upotrebom, praktikovanjem i potenciranjem.
U radu se, analizom četiri reprezentativne pripovetke Radoja Domanovića (Vođa, Danga, Ukidanje strasti i Mrtvo more), markiraju neke od ključnih tačaka celokupne njegove poetike i predočavaju neke od osnovnih karakteristika epohe realizma. Stacioniranjem Domanovićevog alegorijsko-satiričnog stvaralaštva u epicentar realističke periode oslikava se sociopolitički proscenijum tadašnje Srbije i kritikovane vladajuće partiture (dinastije Obrenović i Srpske radikalne stranke, na čelu sa Nikolom Pašićem), sa težnjom da se iznađu, i što podrobnije ispitaju državne boljke – građa Domanovićevih satira. Iz svake od navedenih pripovedaka izdvojeno je po jedno ključno mesto: paraboličnost Vođe, karnevalizacijski potencijal u Dangi, religiozni podtekst Ukidanja strasti i romaneskna epizodičnost u Mrtvom moru – kako bi se ukazalo na širok dijapazon Domanovićevih spisateljskih potpupaka.
Factors Influencing Method Choices of EFL Teachers in Mauritania: A Reflective Perspective
Ovaj rad bavi se faktorima koji utiču na izbor nastavnih metoda stranih nastavnika EFL-a u Mauritaniji. U fokusu ove studije su nastavnicima engleskog jezika čiji je maternji ili drugi jezik engleski i koji su predavali ili trenutno predaju EFL u Mauritaniji. Glavni ciljevi ovog rada su da se identifikuju faktori koji utiču na izbor nastavnih metoda kod nastavnika, kao i da se ispita uticaj njihove obuke (kako početne obuke tako i kasnijeg stručnog usavršavanja), refleksije nastavnika, zemlje porekla i kvalifikacije nastavnika. Podaci su prikupljeni korišćenjem upitnika i intervjua, koji su potom analizirani kvalitativnom metodom sa fokusom na tematsku analizu interpretacije podataka. Rezultati su otkrili da više faktora značajno utiče na izbor nastavnih metoda. Ovi faktori se mogu klasifikovati u sledeće kategorije: (1) faktori koji se odnose na učenike, (2) okruženje u učionici, (3) faktori koji se odnose na čas, (5) faktori koji se odnose na nastavnika i njegovu refleksivnu nastavu i (6) ) drugi faktori, koji uključuju (a) kulturu (b) jezičku raznolikost, (c) uslove rada i (d) očekivanja administracije.
Primenjena lingvistika/Applied Linguistics
Using a Bilingual (English-French) Teaching Method to Aid L3 French Vocabulary Learning
Bilingvalne osobe poseduju veće iskustvo, kao i drugačije strategije i jezičku svest u odnosu na svoje monolingvalne vršnjake (Cenoz/Ulrike 2000). Uprkos ovoj prednosti, te sposobnosti često ostaju nedovoljno iskorišćene u obrazovnom okruženju. Da bi se ispravio ovaj nedostatak, razvijen je dvojezični nastavni materijal koji se posebno fokusira na francuski vokabular. Materijal podstiče učenike da aktivno upoređuju engleski i francuski jezik, omogućavajući im na taj način da se oslone na sličnosti i razlike između ova dva jezika. Takav uporedni pristup ne poboljšava samo njihovo razumevanje francuskog, već i pospešuje njihovo znanje engleskog jezika. Efikasnost ovog pristupa ocenjena je putem post-testova. Učesnici su ocenjeni posle mesec dana nastave, a zatim i tri meseca kasnije, kako bi se procenili neposredni rezultati i dugoročno zadržavanje naučenog vokabulara. Rezultati su bili jasni: eksperimentalna grupa, koja je koristila dvojezični nastavni materijal, pokazala je znatno bolje zadržavanje i usvajanje vokabulara trećeg jezika (L3) u poređenju sa kontrolnom grupom. Ovo je važilo i za period neposredno posle nastave ali i na duži rok, što sugeriše da uključivanje dvojezičnih strategija u nastavu može dovesti do efikasnijih rezultata u učenju jezika. Korišćenjem inherentnih prednosti koje dvojezični ljudi imaju, obrazovni sistemi mogu bolje podržati usvajanje jezika, što koristi učenicima kako u njihovim trenutnim studijama, tako i u njihovom širem jezičkom razvoju.
Priručnici inostranih univerziteta i zavoda u nastavi srpskog kao stranog jezika nakon Drugog svetskog rata
U radu se analiziraju inostrani digitalni bibliotečki fondovi u potrazi za priručnicima koji su objavljeni u periodu nakon Drugog svetskog rata sa ciljem stvaranja jedinstvenog registra onih priručnika koji dosada nisu našli svoje mesto u bibliografijama radova, ali i sagledavanja njihovog mesta i uloge u tadašnjoj nastavi srpskog kao stranog jezika. Korišćena je metoda teorijske analize sa tehnikom analize sadržaja. Rezultati istraživanja su nam pokazali da se period sedamdesetih, osamdesetih i devedesetih godina XX veka može smatrati najproduktivnijim na polju kreiranja i objavljivanja udžbeničkog materijala. Osim udžbenika i gramatika, kao najvažnijim jedinicama udžbeničkog kompleta, poseban značaj pridavan je objavljivanju različitih vrsta rečnika sa priručničkom ulogom – slikovnih rečnika, rečnika (raz)govornog jezika i rečnika najfrekventnijih reči i izraza, koji su se odlikovali specifičnim didaktičkometodičkim oblikovanjem. Mahom su publikovani na zapadnoevropskim i američkim univerzitetima, zavodima i školama za potrebe realizacije nastave na kursevima srpskohrvatskog kao stranog jezika, ali ima i onih koji su bili namenjeni putnicima kroz srpske krajeve koji su želeli da se sporazumeju sa domicilnim srpskim stanovništvom.
An Ecolinguistic Approach to the Framing of King Charles III’s Climate Change-Related Activities by the Leading American and British Media
Oslanjajući se na ekolingvistički pristup medijskom uokviravanju klimatskih promena (Norton/Hulme 2019), članak predstavlja rezultate studije kojom autor nastoji da identifikuje, analizira i tumači način na koji mejnstrim američki i britanski masovni mediji predstavljaju aktivnosti u vezi sa klimatskim promenama kralja Čarlsa III, vladajućeg britanskog monarha, poznatog po svom aktivnom stavu o klimatskim pitanjima. Pored ekolingvističkog okvira, metodologija u studiji se zasniva na interpretaciji uokviravanja medijskog diskursa. Rad nastoji da (i) identifikuje medijske okvire u izveštavanju američkih i britanskih medija o aktivnostima kralja Čarlsa III u vezi sa klimatskim promenama i (ii) da razmotri te okvire kroz prizmu ekolingvističkog pristupa koji postuliraju Norton i Hulme (2019). Rezultati analize pokazuju da su vodeći američki i britanski masovni mediji uokvirili aktivnosti kralja Čarlsa III u vezi sa klimatskim promenama kroz sličan skup okvira, poput sledećih (i) zagovornik ublažavanja klimatskih promena, (ii) izazov da budemo neutralni po pitanju klimatskih promena, (iii) akcija u vezi sa klimatskim promenama, (iv) novac za borbu protiv klimatskih promena (v) obnovljiva energija i (vi) održivost.
Minorities in the Digital Space: Vojvodina Hungarians’ Digital Presence, Language Choices, and Language Use Online
U radu se istražuje upotreba digitalnih medija i tendencije koje se tiču upotrebe jezika kod mađarske manjine u Vojvodini, što pruža uvid u njihovo učešće u digitalnim prostorima, u njihove jezičke preferencije i faktore koji utiču na njihov izbor jezika kako „onlajn“ tako i „oflajn“. Kroz niz istraživačkih pitanja, rad ima za cilj da identifikuje obim digitalne uključenosti i angažovanja vojvođanskih Mađara, kako koriste svoje jezike u onlajn i oflajn okruženju, kao i ulogu koju digitalni prostori imaju za njih kao manjinu. Rezultati ukazuju na to da, premda vojvođanski Mađari redovno konzumiraju digitalne medije i razne sadržaje na internetu na mađarskom, srpskom i engleskom jeziku, oni nisu preterano aktivni u kreiranju onlajn sadržaja. Dok mađarski ostaje dominantan u komunikaciji licem u lice, engleski neznatno nadmašuje mađarski u konzumiranju onlajn sadržaja. Pored toga, mlađi učesnici su pokazali jače digitalno prisustvo i skloniji su višejezičnom mešanju jezika. Uprkos izazovima, učesnici izražavaju podršku višejezičnosti i prepoznaju njegove prednosti u snalaženju u ličnom i profesionalnom kontekstu.
onlajn prostori u kojima dominira engleski jezik
Desinonimizacija kroz prizmu korpusne i vektorske analize kontekstualnih preferenci leksema kompjuter i računar
Koristeći elektronski korpus Serbian Web Corpus PDRS 1.0, kao i računarski alat za pretvaranje reči-tokena u vektore word2vec, u ovom radu smo analizirali primere upotrebe leksema kompjuter i računar kako bismo utvrdili stepen njihove semantičke bliskosti. Dobijeni rezultati pokazuju da pomenute imenice preferiraju načelno različita kontekstualna okruženja, zbog čega zastupamo tezu da ih ne treba smatrati istoznačnicama u savremenom srpskom jeziku. Sprovedeno istraživanje ilustruje mogućnost primene raznovrsnih kompjuterskih resursa prilikom rešavanja kako praktičnih, tako i teorijskih lingvističkih pitanja.
Sva prava zadržana (c) 2023 https://creativecommons.org/licenses/by-sa/4.0
Patologija (ne)normalnog u drami Bolnica u doba revolucije Keril Čerčil
Dokumentarna drama Keril Čerčil Bolnica u doba revolucije zasniva se na psihološkim izvještajima Franca Fanona o uzrocima i prirodi mentalnih oboljenja o kojima je on ekstenzivno pisao u svojim knjigama Prezreni na zemlji i Crna koža, bijele maske, kao i na Frojdovoj studiji slučaja Danijela Šrebera, sudije lajpciškog suda koji je patio od paranoidne šizofrenije i o tome pisao u vlastitim memoarima. Drama se naslanja na anti-psihijatrijski model R.D. Lainga koji zamjera tradicionalnoj psihologiji i psihijatriji na okrutnosti u korištenju nekih terapeutskih metoda, a psihološke poremećaje uopšte smatra alternativnim načinima viđenja svijeta. Svrha ovog rada je da ponudi detaljnu analizu drame koja se bavi važnim pitanjem represije nad drugim, bilo da se radi o striktno političkoj torturi kolonizovanih naroda u Alžiru ili ličnoj eksploataciji i gušenju slobodne ličnosti kao što je slučaj u, i dalje popularnom, autoritarnom roditeljstvu.
Subject-Verb Agreement in Popular Music and its Potential Impact on Linguistic Development of Non-Native English Learners
Ovaj rad ima za cilj istražiti uticaj neslaganja subjekta i predikata u popularnoj muzici na jezički razvoj neizvornih učenika engleskog jezika. Korpus koji smo koristili u radu sačinjen je od 802 pjesme sa više od 200 miliona pregleda na Jutjubu i analiza je urađena uz pomoć deskriptivno-analitičke i statističke metode. Hipoteza istraživanja jeste da u popularnoj muzici često mogu da se uoče brojni primjeri slaganja subjekta i predikata koji odstupaju od pravila standardnog engleskog. Ukoliko se ne skrene pažnja na ovakve primjere u učionici na adekvatan način, mogli bi potencijalno da oštete lingvistički razvoj neizvornih govornika i učenika engleskog jezika. Rezultati istraživanja pokazuju da je 396 pjesama lingvistički standardno (49.37%) a 406 nestandardno (50.62%). Pjesme sa neslaganjem subjekta i predikata (181 pjesma ukupno) su izuzeto popularne sa 37 pronađenih primjera koji su zabilježili više od milijardu pregleda na Jutjubu dok je većina zabilježila između 200 miliona i preko 5 milijardi pregleda. Pronađeno je ukupno 1506 nestandardnih elemenata u analiziranim pjesmama, 417 nestandardnih elemenata se odnosilo na neslaganje subjekta i predikata. Većina se nalazila u strofama kao i uvodnim i završnim dijelovima pjesama, a pronašli smo ukupno 142 pjesma sa neslaganjem u pomenutim dijelovima. U svega nekoliko pjesama, tačnije 38 ukupno, neslaganje subjekta i predikata je zabilježeno u refrenu. Rezultati se mogu smatrati značajnim za nastavu stranog jezika kao i za proučavanje uloge popularne muzike pri usvajanju stranog jezika. Istraživanje naglašava potencijalno nepovoljan uticaj nestandarnih lingvističkih primjera na neizvorne učenike engleskog jezika i upućuje na značaj adekvatnog pedagoškog nadgledanja pri upotrebi popularne muzike kao autentičnog i interaktivnog alata u nastavi jezika. Rad postavlja osnov za buduća istraživanja na ovu temu i doprinosi boljem razumijevanju moguće uloge koju popularna muzika može da ima pri formalnom usvajanju stranog jezika.
slaganje subjekta i predikata u engleskom
neizvorni govornici i učenici engleskog jezika
Grammar and Communication: Two Language Teaching Approaches
U radu se analiziraju dve nastavne metode, gramatičko-prevodna (Grammar- Translation Method, GTM) i komunikativna (Communicative Language Teaching, CLT). Nakon kratkog istorijata i opisa dve metode, njihovih prednosti i nedostataka, sledi praktični deo, koji predstavlja osvrt na kurs poslovnog engleskog za zaposlene u poslovnom sektoru. Cilj kursa bio je obučiti zaposlene za kompetentnu poslovnu komunikaciju na engleskom, naročito usmenu. Dok bi CLT bio očigledan izbor metode za takav kurs, ispostavilo se da je polaznicima različitih nivoa predznanja bila neophodna postepena progresija od GTM ka CLT. U radu je stoga reprodukovan jedan odabir postupnih vežbanja.
Intercultural Communication Sensitivity – A Prerequisite for Developing Intercultural Communication Competence
Ovo istraživanje ima za cilj da dokaže da nastavnicima u istočnom delu Republike Severne Makedonije još uvek nedostaje interkulturalna obuka, te da nisu razvili dva preduslova interkulturalne komunikacijske kompetencije: svest o interkulturalnoj komunikaciji i osetljivost na interkulturalnu komunikaciju. Koristeći upitnik za nastavnike koji je distribuiran u srednjim školama u Strumici (R. S. Makedonija) i poslat nastavnicima u Ruščuk (R. Bugarska) onlajn, meren je nivo interkulturalne svesti. Rezultati pokazuju da 63% učesnika ima srednji nivo interkulturalne svesti i da nema razlike u nivou interkulturalne svesti u pogledu mesta življenja, odnosno zemlje.
Digital Media and Slang in the ESL Classroom: Hungarian ESL Teachers and Students’ Views
Sleng je oduvek bio sastavni deo upotrebe jezika, što se ne sme zanemariti kada se ispituje svakodnevna razgovorna upotreba jezika. Pojavom digitalnih medija, uključujući društvene mreže, značajno su se promenili i trendovi u upotrebi slenga, što je važno istražiti ukoliko želimo da steknemo dublji uvid u ulogu slenga u ovom medijumu i lične stavove koji se sa njim vezuju. Cilj ovog istraživanja je dvostruk: prvo, da se stekne uvid u to kako mađarski učenici i nastavnici engleskog kao drugog jezika (ESL) koriste i percipiraju sleng; i drugo, da se proceni u kojoj meri je sleng prisutan u ESL učionicama. Istraživačka pitanja su se fokusirala na to kako su učenici i nastavnici ESL-a koristili svoje L1 i L2 u digitalnim (društvenim) medijima (1), koju su ulogu digitalni mediji i sleng imali u njihovim ESL učionicama (2), i koji su bili stavovi nastavnika i učenika o uključivanju slenga u ESL učionice u smislu praktičnosti i korisnosti (3). Rezultati su otkrili da se upotreba digitalnih i društvenih medija smatra važnom kao i sastavnim delom svakodnevne rutine učesnika, što rasprostranjeno i među nastavnicima i među učenicima. Nalazi su takođe pokazali ogromnu potrebu učesnika za poznavanjem i upotrebom slenga u svom svakodnevnom životu. Uprkos ovakvim stavovima, većina ispitanika je istakla i činjenicu da sleng nije prisutan u učionicama mađarskog ESL-a, te da ne dobijaju dovoljnu pomoć i podršku u školama kada su u pitanju neformalniji načini upotrebe jezika.
Kritička analiza metafora u medijskom diskursu o veštačkoj inteligenciji na srpskom jeziku
Mada je veštačka inteligencija kao pojam nastala u dvadesetom veku, značajni napredak u ovoj oblasti zabeležen je upravo u dvadeset prvom veku. Na današnji dan, u medijskom diskursu o veštačkoj inteligenciji ogleda se podeljeno javno mnjenje: da li su roboti, mašine i četbotovi prijatelji ili neprijatelji čovečanstva? Predmet ovog rada je kritička analiza metafora u medijskom diskursu o veštačkoj inteligenciji po metodološkom okviru koji je formulisao Džonatan Čarteris-Blek, a cilj rada je uočavanje prisustva ideoloških poruka u ovoj vrsti diskursa, kao i analiziranje pretpostavke da su u člancima koji predstavljaju korpus za analizu u ovom radu ideološke poruke o veštačkoj inteligenciji dominantno negativne prirode. Analiza se zasniva na kombinovanju kognitivne lingvistike, pragmatike, kritičke analize diskursa i korpusne lingvistike, a vrši se u tri koraka: identifikacija, interpretacija i objašnjenje metafora i metaforičkih izraza. Rezultati potvrđuju da u analiziranim člancima preovlađuje negativna percepcija veštačke inteligencije, kao i da ih prožimaju razne ideološke poruke. Implikacije istraživanja odnose se na to da je neophodno biti svestan mogućih ideoloških poruka u medijskom diskursu i uzimati ih u obzir pri objektivnom rasuđivanju o bilo kojoj tematici.
Great Aspirations: Examining VOT of Word-Initial Voiceless Stops in English and Serbian in Serbian EFL Speakers
Uloga aspiracije (pozitivno vreme nastupa zvučnosti) značajno se razlikuje u engleskom i srpskom jeziku. Dok pozitivno vreme nastupa zvučnosti ima distinktivnu funkciju u razlikovanju zvučnih i bezvučnih ploziva u engleskom, to nije slučaj u srpskom jeziku. Stoga bi jasan kontrast između dugih ploziva engleskog jezika i kratkih ploziva srpskog jezika mogao biti izazov za srpske govornike engleskog jezika. Ovaj rad ispituje stepen aspiracije kod bezvučnih ploziva u inicijalnoj poziciji u rečima na srpskom i engleskom jeziku kod dve ciljne grupe srpskih govornika engleskog: pet govornika srednjeg nivoa i pet naprednih govornika engleskog jezika. Osnovno pitanje istraživanja jeste u kojoj meri maternji jezik (L1) utiče na izgovor stranog jezika (L2) i na koji način se to ispoljava kod ove dve grupe ispitanika. Uzorci za analizu dobijeni su uz pomoćprograma Praat (Boersma/Weenink 2022), snimanjem govora ispitanika koji čitaju rečenice sa ciljnim rečima u kojima se bezvučni plozivi nalaze u početnoj poziciji. Za svaki uzorak meri se vreme nastupa zvučnosti, odnosno interval između realizacije ploziva i početka fonacije sledećeg glasa, izraženo u milisekundama (ms). Rezultati pokazuju da se aspiracija naprednijih govornika engleskog podudara sa izvornim govornicima. U ovom ispitivanju zabeleženi su i neočekivani rezultati, konkretno L2 transfer, gde isti napredni govornici plozive na srpskom jeziku izgovaraju sa izraženom aspiracijom, što odstupa od uobičajenih fonetskih karakteristika izvornih govornika srpskog. Rezultati takođe pokazuju da, iako realizacija ploziva sa produženom artikulacijom kod govornika srednjeg nivoa engleskog nije podudarna izgovoru maternjih govornika, ova grupa ispitanika pravi jasniju razliku kada je u pitanju primena vremena nastupa zvučnosti u maternjem i stranom jeziku.
Functional Hybridization In Discourse: Turning Imperatives into Discourse Markers
Autor se bavi diskursnim markerima (DM), sugerišući da su oni funkcionalne, ali ne i kategoričke jedinice. U radu se pokazuje da čitajući naglas, u specifičnim diskursnim uslovima, čitaoci pretvaraju imperative u jedinice koje podsećaju na uzvike, slične diskursnim markerima. Ova konverzija se sprovodi kroz obradu i prilagođavanje prozodijskih obeležja imperativnih iskaza, a prema funkciji koju obavljaju u diskursu, može se definisati kao „funkcionalna hibridizacija“. Rezultati ovog rada potvrđuju prethodna istraživanja u sledećem: 1) prema našim nalazima, prozodijska struktura „funkcionalno hibridizovanih“ imperativa čini ih bliskim uzvicima, a njihova funkcija u diskursu se menja kako bi privukla pažnju na nove informacije, ili izrazila „emfazu“; 2) „funkcionalno hibridizovani“ imperativi, poput DM-a, odlikuju se specifičnim formalnim karakteristikama: čini se da je početna pozicija preduslov za njihovu autonomiju, a osim početne pozicije „funkcionalno hibridizovani“ imperativi imaju tendenciju da budu enklitika prethodne reči. Faktori koji olakšavaju „funkcionalnu hibridizaciju“ imperativa su: 1) formulaična/ikonička struktura imperativa, 2) početna pozicija, 3) emfatička priroda iskaza.
Defining English and Serbian Verbs of Damage
Leksičko polje koje čine osnovni glagola oštećenja u srpskom i engleskom jeziku semantički je definisano autorovom kolokacijskom metodom kako bi se što objektivnije zaključilo o sličnostima i razlikama dva jezika. Utvrđeno je znatno češće pojavljivanje klaseme „pojava stvorena/doživljena u srpskom“, a „priroda“ i „mentalna pojava o nekome“ u engleskom. (Po)kvariti i upset imaju najveću polisemiju. Izneseni su i drugi podaci o distribuciji značenjskih elemenata ovog polja.
Radojka Vukčević, Razgovorom kroz Ameriku. Novi Sad: Akademska knjiga, 2019, str. 219.
Položaj žena u Mađarskoj dvadesetih godina i uloga Sesil Tormai (1875-1937) u Nacionalnom savezu mađarskih žena i časopisu Napkelet
U periodu između 1918. i 1920. godine u Mađarskoj nastaju ženska nacionalna hrišćanska društva, koja su igrala vidljivu ulogu u političkom životu u uslovima revolucionarnih previranja. Rad pruža uvid u doprinos ženske političke organizacije Nacionalni savez mađarskih žena (mađ. Magyar Asszonyok Nemzeti Szövetsége – MANSZ), osnovane u periodu postojanja Mađarske Sovjetske Republike s težnjom širenja i promovisanja kontrarevolucionarnih ideja i razvija se u najznačajniju žensku konzervativnu hrišćansku organizaciju za vreme Hortijeve vlade. Na čelu sa međunarodno priznatom autorkom Sesil Tormai, Savez se pored humanitarnog rada zalagao za političko i društveno angažovanje žena. Okupio je veliki broj žena iz različitih društvenih slojeva, te svojim aktivnostima doprineo unapređenju njihovog položaja i obrazovanja. Tormai je 1923. godine stala na čelo konzervativnog beletrističkog časopisa Napkelet, čija je glavna urednica bila do kraja svog života. Posle Drugog svetskog rata nova vlada je raspustila desničarska udruženja i stranke iz Hortijeve ere zbog ideologije koju su zastupali. Časopis Napkelet je stavljen na indeks, Savez je ukinut, a dela renomirane autorke, nominovane za Nobelovu nagradu, su zabranjena i više od četiri decenije bila zaboravljena. Rad nastoji da prikaže politički doprinos Sesil Tormai u društveno-istorijskom kontekstu na dve ravni, kroz aktivnosti Nacionalnog saveza mađarskih žena i uređivačku delatnost časopisa Napkelet.
Nacionalni savez mađarskih žena (mađ. Magyar Asszonyok Nemzeti Szövetsége)
mađarska ženska nacionalna hrišćanska društva